Régészeti lelet vagy műalkotás?
Schrammel Imre: Kis Vénusz, 1995
Schrammel Imre torzói egészen az archaikus korok absztrakt, női testű urnáira vezethetők vissza, ahol a földanya volt az alap urnaforma, amibe az ősök a halottaik hamvait eltemették. Mindez szimbolikus jelentést is hordoz: visszatérést a földanyába. Az őskori földanya- vagy vénuszábrázolások ugyanakkor nem elsősorban az elmúláshoz kapcsolódnak a köztudatban, hanem éltető termékenységszimbólumok. A Kis Vénusz látványa leginkább egy fellelt régészeti lelet, egy Vénusz-szobrocska hatását kelti bennünk, ám azzal, hogy a művész talapzatra helyezi, műalkotássá transzformálja a befogadó számára. A minimális formai kidolgozású testrészlet a nőiség jegyeinek szándékos eltúlzásával, ugyanakkor szimbolikus formai redukálásával éri el archaikus hatását. Az elnagyolt és csonkított test, élő mozdulatot rejt, amellyel pillanatnyiságot, örökérvényűséget közvetít. A felület durva, szemcsés, koptatott kialakítása és a szándékoltan véletlenszerű, anyagában való színezettség is ezt a benyomást erősíti fel a szemlélőben. A forma izgalmas fény-árnyék játékát a művész plaszticitással való játéka eredményezi.
A tárgy készítéstechnikája harmonikus összhangban áll a tartalommal. Úgynevezett raku technikával, 1140 °C-on égetve készült. A raku ősi kerámiaégetési eljárás, amelynek lényege egy másodlagos égetés következtében létrejött esetleges, természetközeli, egyszerű, időtlen hatás. A kemencéből kivett agyagtárgyat a legkülönfélébb módokon, más-más anyagokkal kezelik tovább. Például izzó állapotban valamilyen gyúlékony anyagra helyezik, amely lángra kap, azaz másodlagos égetés jön létre. Máskor földbe temetik, esetleg vízbe merítik, vagy a felületbe égő, és azt elszínező, szerves anyaggal borítják be. Mindegyik eljárásváltozat következtében egyedi és megismételhetetlen színvilág és felületi hatás érhető el, ahogy esetünkben is ez a módszer adja az alkotás archaikus hatását.
Schrammel Imre hónap műtárgyaként bemutatott, Kis Vénusz című alkotásának titokzatosságát és intimitását a választott készítéstechnika, a szobrocska filigrán összhatása, és a kultikus téma együttesen adják. Aki élőben is szívesen gyönyörködne benne, az a Schrammel-gyűjtemény állandó életmű-kiállításában megtekintheti a művet.
Bihari-Bakodi Szilvia
restaurátor
Szombathelyi Képtár